Pientaloteollisuuden viestit kuntapäättäjille
Kunnilla on keskeinen rooli asuntorakentamisessa, sillä niillä on kaavoitusmonopoli. Kuntavaaleissa valitus päättäjät ohjaavat kaavoitusta ja asuntorakentamista omassa kunnassaan. Tältä sivulta löytyy Pientaloteollisuus PTT ry:n viestit kevään 2025 kuntavaaleihin.
1. Monipuolinen asuntotarjonta on veto- ja pitovoimatekijä kaikenkokoisille kunnille - myös suurimmille kaupungeille
Asumistoiveet ja -tarpeet ovat erilaisia ja ne muuttuvat elämänkaaren aikana. Tarvitaan siis monipuolista asuntotarjontaa. Samalla monipuolistetaan väestörakennetta, mikä ehkäisee asuinalueiden eriytymistä.
Riittävä pientalojen tonttitarjonta auttaa pienempiä kuntia houkuttelemaan uusia asukkaita ja suurimpia kaupunkeja pitämään nykyiset asukkaansa.
Mitä monipuolinen asuntotarjonta tarkoittaa?
- Tarvitaan erikokoisia asuntoja: yksiöitä, kaksioita ja perhekoon asuntoja. Tarvitaan asuntoja yksinasuville, pariskunnille, lapsiperheille ja uusperheille.
- Tarvitaan erilaisia hallintamuotoja: vapaarahoitteisia ja tuettuja vuokra-asuntoja, asumisoikeusasuntoja ja osaomistusasuntoja sekä omistusasuntoja
- Tarvitaan eri talotyyppejä: omakoti- ja paritaloja, rivitaloja, pienkerrostaloja ja kerrostaloja
Miksi tarvitaan enemmän pientaloja?
- Jotta asumistoiveet toteutuisivat: Noin 3/4 suomalaista haluaisi asua pientalossa. Asumistoiveitakin merkittävämpää on, että pientaloasujat ovat tyytyväisempiä omaan asumiseensa. Lue lisää
- Jotta lisättäisiin puun käyttöä rakentamisessa: Pientalorakentamisen lisääminen on nopein keino lisätä puun käyttöä rakentamisessa. Uusista pientaloista noin 90 % on puu- tai hirsirakenteisia. Uusista kerrostaloista puurakenteista on vain noin 5 %. Koska puun osuus pientalorakentamisessa on näin suuri, runkomateriaalin valintaa ei tarvitse ohjata kaavamääräyksillä tai rakentamistapaohjeilla. Lue lisää
- Jotta uusiutuvan energian osuus rakennusten lämmityksessä kasvaisi: Uudet omakotitalot ovat erittäin energiatehokkaita ja noin 90 % uusista pientaloista lämpenee lämpöpumpulla. Lue lisää
2. Kaupungistumisen haasteisiin voidaan vastata myös pientalokaavoituksella
2010-luku oli voimakasta kaupungistumisen aikaa, jolloin asuntorakentamisen painopiste siirtyi asuinkerrostaloihin. Muutos ei kuitenkaan johtunut asumistoiveiden muutoksesta. Suomen Asuntomessujen teettämässä Asumisen ihanteet 2020 -tutkimuksessa todettiin, että ”tiivistä kaupunkiasumista ajaa ennen kaikkea työmarkkinoihin liittyvät rakenteelliset muutokset, eivät niinkään ihmisten ihanteet”.
Pientalot kaupungissa - asuntopolitiikan ja kaavoituksen käyttämätön resurssi
Kaupunkimaantieteen professori Mari Vaattovaara, työelämäprofessori Anssi Joutsiniemi ja arkkitehti Teemu Jama selvittivät Pientalot kaupungissa -projektissa pientalomaisen mittakaavan mahdollisuuksia kaupunkirakentamisessa.
Työryhmä nosti esiin pientalomittakaavan etuja kaupunkikehityksessä.
- Monipuolinen asuntokanta synnyttää monipuolista väestörakennetta, jolloin torjutaan asuinalueiden eriytymistä eli segregaatiota
- Myös kaikkein tiiviimpiä kaupunkiympäristöjä voitaisiin monipuolistaa pientaloilla
Pientalomittakaavalla on tehokkuustekijöitä, joissa saavutetaan riittävä aluetehokkuus:
- Pientaloalueilla tarvitaan vähemmän varauksia liikennealueille
- Pysäköinti voidaan toteuttaa katujen varsilla ja omilla pihoilla, jolloin ei tarvita erillisiä pysäköintialueita tai pysäköintitaloja
- Vehreyttä ja viheralueita saadaan omille pihoille ja liikennealueiden puuistutuksiin
Kaupungistumiskeskustelussa yhdistetään usein yksityisautoilu ja pientaloasuminen. Autoriippuvuus ei ole asukkaan tai talotyypin ominaisuus, vaan se on seuraus asuinalueen sijainnista yhdyskuntarakenteessa. Pientalorakentamisella päästään aluetehokkuuksiin, jotka ovat riittäviä joukkoliikenteen järjestämiseksi.
"Pientaloja kaavoittamalla voidaan vastata tiivistyvän kaupunkirakenteen kasvaviin sosiaalisiin ja elinympäristöjä koskeviin haasteisiin."
Professori Vaattovaaran mukaan julkinen keskustelu pitäisi palauttaa yksipuolisista kerrosalatavoitteista kestävän kaupungistumisen kehittämiseen: väestön, asuinalueiden laadun ja ympäristön moninaisuuden seurantaan.
Pientalot kaupungissa -loppuraportti
Minne omakoti- ja paritaloja rakennetaan?
Pientalojen rakentaminen painottuu suurimpiin kaupunkeihin, kehyskuntiin ja maakuntakeskuksiin.
Vuonna 2023 omakoti- ja paritalojen rakennuslupia myönnettiin eniten seuraaviin kuntiin:
- Espoo
- Oulu
- Vantaa
- Helsinki
- Jyväskylä
- Nurmijärvi
- Porvoo
- Tampere
- Rovaniemi
- Turku
Lähde: Tilastokeskuksen Rakennettu ympäristö -palvelu
Katso piirrosvideo!
Pientalojen runkomateriaalit
Lähde: Suomi rakentaa -markkinakatsaus heinäkuu 2022, Rakennustutkimus RTS Oy
Puuelementti, precut 63 %
Teollinen hirsi 24 %
Betoni, tiili, harkko 13 %
Uusien omakotitalojen lämmitys
LÄHDE: Valintaopas omakotirakentajalle 2019-2020; Rakennustutkimus RTS Oy